![Large gricki top](/uploads/image/image/437/large_gricki-top.jpg)
![Medium large gornji svaneti](/uploads/image/image/438/medium_large_gornji-svaneti.jpg)
Gornji Svaneti
Tekst Višnja Grabovac i Branko Kladarin, Fotografije Branko Kladarin
Visoko u gorju Kavkaz, u izoliranom i teško pristupačnom dijelu Gruzije, okružena vrhuncima višima i od 5000 metara, smjestila se regija Gornji Svaneti, postojbina naroda Svan. Obišavši njezina raštrkana planinska sela kojima dominiraju srednjovjekovni kameni obrambeni tornjevi, uvjerili smo se u jedinstvenost tamošnjeg graditeljskog naslijeđa, zbog čega su 1996. godine Svaneti uvršteni na UNESCO-ov Popis svjetske kulturne baštine
![Medium large gornji svaneti](/uploads/image/image/438/medium_large_gornji-svaneti.jpg)
![Medium small stecci imotske krajine](/uploads/image/image/439/medium_small_Stecci-Imotske-krajine.jpg)
Stećci Imotske krajine
Stećke, jedinstvene srednjovjekovne nadgrobne spomenike, nalazimo u Hrvatskoj, BiH, Crnoj Gori i Srbiji. Dosad ih je ukupno pronađeno oko 70 tisuća, od čega 4400 u Hrvatskoj. Kod nas stećaka ima u južnim krajevima, od Like preko Dalmatinske zagore i dalmatinske obale do zaleđa Dubrovnika i Konavala. Najbrojniji su na dubrovačkom području, u dolini Neretve, na Makarskom primorju te na području Vrgorca, Imotskoga i Sinja
![Medium small andamani](/uploads/image/image/440/medium_small_Andamani.jpg)
Andamani
Iako su mnogo bliže Indokineskom poluotoku i Indoneziji, Andamani u Indijskom oceanu pripadaju tisuću kilometara dalekoj Indiji
![Medium small andamani](/uploads/image/image/440/medium_small_Andamani.jpg)
![Medium small sumska sova](/uploads/image/image/441/medium_small_sumska-sova.jpg)
Šumska sova
Sove su karizmatični stanovnici našeg okoliša kojemu su se jako dobro prilagodile. Ima ih uistinu svagdje. I u divljim prostranstvima Velebita, od kojih neke možda nikada ne vide čovjeka, pa sve do naših gradova, vrtova i kuća u kojima živimo. U Hrvatskoj živi desetak vrsta sova, a upravo šumska sova spada među najbrojnije
![1](/uploads/image/image/429/1.jpg)
Kolumna Hrvoja Dečaka
Najveća su vrijednost Vukovara, grada tragične i slavne prošlosti, njegovi hrabri stanovnici
Intervju Meridijana - Tihomir Marjanac
Naš poznati geolog otkrio nam je kako se možemo zaštititi od potresa na našem trusnom području, saznali smo više o najavama “kraja svijeta”, o tome zašto su znanstvenici i sami krivi što se o njima malo zna te zašto Meridijane smatra ravnima najboljim takvim časopisima u svijetu
Slavne povijesne ličnosti - Heraklije I.
Veličina neke povijesne ličnosti prije svega izvire iz umješnosti kako se nosila s izazovima epohe, uspjesima u odnosu na prethodnike i postignućima za buduće naraštaje. Heraklije je znamenit prema sva tri mjerila. Ipak, teško se oteti dojmu da je bio tragičan lik, sposoban i djelatan pojedinac koji se potkraj života suočio s propašću svega za što se borio
Riječ urednice
Svake jeseni s radošću iščekujem studeni. To je mjesec koji s nestrpljenjem očekuju svi ljubitelji knjige i oni koji su vezani uz pisanu riječ. Već pogađate zašto - u studenome nam dolazi Interliber! Taj međunarodni sajam s najvećom ponudom knjiga na jednome mjestu ove se godine održava 35. put zaredom. Kod svih važnijih hrvatskih nakladnika upravo su u tijeku logističke pripreme vezane za sudjelovanje pa tako uzbuđenje raste i u Meridijanima. Unatoč propuhu (od kojeg se svake godine razbolim) i velikoj gužvi, Interliber je osobito ugodno mjesto. Na samo 25 m2, koliko iznosi površina izložbenog prostora Meridijana, mogu se vidjeti konkretni, opipljivi rezultati našeg dugogodišnjeg rada. Kada tako sva svoja geografska i povijesna izdanja uredno posložimo na jednome mjestu, možemo se odmaknuti i rekapitulirati što smo radili lani, preklani, ali i realno sagledati kamo smo krenuli i/ili na što smo se sveli.
Na Interliberu je najljepše u rukama držati proizvod vlastitog bića, inteligencije, osjećajnosti - novu, tek izašlu knjigu ili časopis koji još miriše po svježoj tiskarskoj boji te potom promatrati reakcije publike. Naš nakladnički rad tada će nas nakratko zabaviti, dati nam snagu, čak i osjećaj važnosti da smo možda pridonijeli svjetskoj riznici znanja i mudrosti, a šest dana sajma propisno nas izmoriti i na kraju nam, nadamo se, pružiti kruh naš svagdašnji.
Meridijane, opipljivo sabrane na jednome mjestu, pronaći ćete na starom mjestu - u paviljonu 5 na Zagrebačkom velesajmu gdje vas očekujemo od utorka, 13. studenoga, do nedjelje, 18. studenoga. Kao i prošlih godina, između naša dva ugodna siva zida moći ćete po povoljnijim cijenama pribaviti sva dosadašnja izdanja, a vi koji skupljate časopis moći ćete (za samo 10 kuna) nabaviti brojeve koji vam nedostaju te tako upotpuniti kolekciju. Dakako, i tijekom ove godine bili smo razapeti između projekata koje smo uspjeli ukoričiti u sjajne nove knjige koje ćemo vam s radošću i ponosom prezentirati. Očekuje vas povijesni naslov “Pogranična društva i okoliš” autora Hrvoja Petrića, geografski “Geomorfologija Konavala, Dubrovačkog primorja, Elafita i Pelješca” Mirka Šundova, “Mozaik izvan grada” Aleksandra Lukića te knjiga o djelovanju našega glavnog i odgovornog urednika “Dragutin Feletar - prinosi za biobibliografiju” koju je uredio Hrvoje Petrić, a tu je i moja knjiga “Tradicijsko graditeljstvo u Podravini”.
Uvertira u naše ovomjesečno druženje bit će predstavljanje naše najnovije monografije - “Grad Sveta Nedelja na zapadnim vratima Zagreba”. Pozivnicu pronađite unutar stranica ovog broja “Meridijana” te nam se svakako pridružite u studenome. Do čitanja, do viđenja, do druženja!
Vaša urednica
Petra Somek
Sadržaj
001 Riječ urednice
005 Čitateljski forum
006 - 015 Geo info / Aktualnosti iz Hrvatske i svijeta
017 - 018 Planet internet
019 Kolumna Hrvoja Dečaka
020 - 029 Gornji Svaneti - tornjevi s UNESCO-ova popisa među stijenama Kavkaza
Naši vjerni suradnici Višnja Grabovac i Branko Kladarin ovaj put su otišli u malo poznatu Gruziju i donijeli reportažu o naselju s neobičnim kamenim tornjevima te okolnim izazovima za planinare
030 - 035 Intervju Meridijana prof. dr. sc. Tihomir Marjanac
036 - 041 Stećci Imotske krajine
Stećci su jedinstveni srednjovjekovni spomenici u BiH, Hrvatskoj, Crnoj Gori i Srbiji pa ih te države zajedno kandidiraju za UNESCO-ov popis. Vlade Dragun i Bože Ujević pišu o sudbini imotskih stećaka
042 - 053 Andamani - otoci džungla, zatvora i najljepših plaža Azije
Daleko u Indijskom oceanu naš biolog Goran Šafarek prokrstario je otočjem na kojem se ne spava bez mreže za komarce, gdje vrebaju najveće zmije otrovnice na svijetu, a opasna plemena žive kao u kamenom dobu
054 - 056 Kako zrije pršut
058 - 071 Gornjim gradom oko Gričkog topa
Nakon svih lutanja po svijetu, a prije ponovna odlaska u Afriku, naš Davor Rostuhar zadržao se u svom rodnom Zagrebu. Tu ga je ponovno iznenadio pucanj s Lotrščaka pa je odlučio pomno istražiti tu zagrebačku znamenitost
072 - 076 Šumska sova - noćna ptica bešumnog leta i mudrog pogleda
Potraga za zanimljivim životinjama našeg je Krunoslava Raca dovela do šumske sove. Jeste li znali da ta ptica, simbol mudrosti, vidi sto puta bolje od čovjeka, i to 360 stupnjeva oko sebe?
078 - 085 Slavne povijesne ličnosti - bizantski car Heraklije
086 - 092 UHPA Upoznaj Hrvatsku
094 - 095 UNICEF - djeca svijeta
096 - 099 UNESCO - svjetska baština - Japan
100 Filatelija
104 Geografska križaljka